МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

Національний авіаційний університет

ТЕОРЕТИКО-МЕТОДОЛОГІЧНІ ОСНОВИ ПРОФЕСІЙНОЇ ПІДГОТОВКИ ПРАКТИЧНИХ ПСИХОЛОГІВ У ТЕХНІЧНИХ УНІВЕРСИТЕТАХ

Колективна монографія

Київ 2012

УДК -378.177.007.2:159.9(02)

ББК Ч448.988

Т 338

Затверджено до друку рішенням Вченої ради Національного авіаційного університету(протокол № 6 від 20 травня 2012р.)

Рецензенти :

О.Д.Сафін – доктор психологічних наук, професор

(Національний педагогічний університет ім. Драгоманова)

В.А.Семиченко – доктор психологічних наук, професор

(Університет сучасних знань Товариства «Знання» України);

Т.С.Яценко – доктор психологічних наук, професор

(Директор Науково-дослідного центру глибинної психології НАПН України при РВНЗ КГУ);

Колектив авторів:

Лузік Е.В. доктор пед.наук, професор, (науковий редактор), розділ 1, параграф 1.1,1.2,1.3; розділ 3, параграф 3.2; Алпатова О.В., канд.психол.наук, доцент, розділ 2, параграф 2.3.,2.4; Доценко Л.В., канд.психол.наук, доцент, розділ 2, параграф 2.1.,2.6; Демченко Н.І., розділ 1, параграф 1.5., розділ 2, параграф 2.3 ; Ільїна Т.В. розділ 3, параграф 3.1; Кокарєва А.М., канд.пед.наук, доцент, розділ 1, параграф 1.4., 1.5; Побірченко Н.А., доктор психол.наук, професор, розділ 2, параграф 2.1, 2.5, розділ 3, параграф 3.1; Проскурка Н.М., розділ 2, параграф 2.3, розділ 3, параграф 3.2; Рябокінь Л.М., розділ 3, параграф 3.2; Хоменко-Семенова Л.О. розділ 3, параграф 3.1.

Т338	Теоретико-методологічні основи професійної підготовки практичних психологів в технічних університетах: колективна монографія/ кол.авт.; за наук.редакцією Е.В.Лузік – К. : НАУ, 2012. – 198 с. ISBN 978-9666-2249-56-9

У колективній монографії представлено результати дослідження проблеми підготовки майбутніх практичних психологів, розв’язання якої ставить якісно нові вимоги до особливостей професійної діяльності та професійного розвитку практичних психологів в процесі професійної підготовки в системі вищої технічної освіти. Обґрунтовано концепцію єдиної стратегії інноваційного розвитку практичного психолога ВТНЗ, обґрунтовано теоретичні та педологічні засади компетентнісного та особистісно-ціннісного підходів до вивчення психологічних механізмів розвитку та саморозвитку особистості майбутнього практичного психолога до професійної діяльності як особливої системної структури на основі оновленого змісту, форм, методів і засобів навчання.

Адресовано керівникам та викладам ВТНЗ, аспірантам та науковцям, що розробляють питання ефективності підготовки практичних психологів в системі вищої професійної освіти.

УДК -378.177.007.2:159.9(02)

ББК Ч448.988

ISBN 978-9666-2249-56-9 ©Е.В.Лузік,2012

©НАУ,2012

СПИСОК УМОВНИХ СКОРОЧЕНЬ

ВТНЗ – вищий технічний навчальний заклад;

НАУ –Національний авіаційний університет;

НПЦРСП – Науково-практичний центр розвитку студентів-психологів;

ППД – психологія професійної діяльності.

ВСТУП

У період науково-технічного поступу та бурхливих соціально-економічних перетворень система освіти України перебуває в стані неперервного реформування, однією з ознак якого виступає гуманізація і гуманітаризація професійної підготовки спеціалістів різних профілів. Інтернаціоналізація світового простору, політичне й культурне зближення країн є однією з провідних тенденцій суспільного поступу в третьому тисячолітті нашої ери.

Стратегії формування освітніх парадигм у сучасному світі постають як фундаментальний компонент суспільного прогресу. Освіта за своїм сутнісним змістом і державною вагомістю належить до тих складових суспільного життя, яка характеризується у знакових параметрах соціальної інфраструктури, що визначають рівень розвитку і політичний, соціальний, економічний та культурний імідж будь-якої країни.

Освітній контекст сучасного суспільного поступу, передусім, його гуманістичні складові, формуються у таких базових координатах як історія –сучасність – майбутнє. Як би ми не прагнули позначити пафос завдань освіти у напрямку трансляції знань, відтворення культури, її цінностей і традицій, нам необхідно визнати, що освіта, передусім, відтворює наявний суспільний порядок, готуючи соціалізованих, компетентних і, за змоги, лояльних учасників колективного життя, що дотримуються норм, правил і законів, загальноприйнятих у певній країні [253, с.151].

В цьому процесі чільне місце належить вирішенню проблеми підвищення відповідальності вищих закладів освіти в підготовці майбутніх практичних психологів до реалій життя. їх спроможності адаптуватися до постійних змін у суспільстві, які супроводжуються стресами і конфліктами, здатністю вирішувати соціально-психологічні суперечності. Розв'язання цієї проблеми ставить якісно нові вимоги до особливостей підготовки майбутніх фахівців-психологів в системі вищої технічної освіти (ВТО), бо, саме володіння студентами-психологами продуктивними знаннями та інтегративними уміннями і навичками міжособистісної взаємодії у ситуаціях стресу та конфліктів виступає однією з найважливіших проблем у професійній підготовці майбутніх психологів технічної галузі.

Для якісного оновлення системи професійної підготовки практичних психологів технічної галузі особливого значення набуває проблема ефективної взаємодії у професійній сфері на основі оволодіння системою професійно-орієнтованих тренінгів.

Рівень володіння практичними професійно-орієнтованими тренінговими методиками спеціалістами психологічного профілю значною мірою впливає на підвищення конкурентноздатності вітчизняних підприємств. У зв'язку з цим пріоритетним завданням вищої школи (Національна доктрина розвитку освіти, державна Концепція професійної освіти. Закони України “Про освіту”, “Про вищу освіту") є поширення практичної професійної підготовки спеціалістів-психологів. Специфіка практиного психолога технічної галузі та особливості його підготовки у вищих технічних навчальних закладах (різнорівнева підготовка студентів, відсутність професійного середовища, значний обсяг навчального матеріалу, недосконале методичне забезпечення) зумовлюють пріоритетне завдання формування професійних якостей на особистісно-зорієнтованій основі, розширення можливостей цього процесу за рахунок підсилення його цілісності, педагогічного аналізу функцій та особливостей професійного спілкування майбутніх практичних психологів психологів.

Зростанню якісного рівня підготовки практиних психологів технічної сфери присвячено чимало наукових досліджень, аналіз яких дозволяє констатувати наявність цілого ряду суперечностей. Зокрема, між соціальними пріоритетами даної галузі та відсутністю у науці положень про інтегральну готовність практичних психологів до професійної діяльності; між усвідомленням потреби у створенні системи професійного становлення та невизначеністю психолого-педагогічних умов, критеріїв та показників сформованості професійних якостей.

Загальні питання професійної підготовки та змісту професійної освіти, що розкриті в працях В.ГІ.Андрющенка, С.Я.Батишева, І.Д.Беха, В.П.Безпалька, В.М.Галузинського. М.Б.Євтуха, Г.С.Костюка, О.М.Леонтьєва, В.О.Моляко, К.Г.Ничкало, І.А.Зязюна. О.Л.Савченко, О.Д. Сафіна, В.А.Семиченко, В.О. Сластьоніна, Т.С.Яценко ін., стали теоретичною основою дослідження психолого-педагогічних умов професійного становлення майбутніх прктичних психологів. Водночас, аналіз процесу формування професійних умінь і навичок було здійснено з використанням праць А.М. Бойко, С.У. Гончаренко, К.К. Платонова, Л.Г. Пруссової, Р. Бояциса, Р. Стокділл, Ф.Тейлора та ін.

Аналіз дисертаційних досліджень, присвячених проблемам формування професійних якостей (М.М. Ісаєнко (військові), JI.Г. Кайдалова (фармацевти), О.М. Клочко (юристи), О.Г. Набока (економісти)), професійної спрямованості викладання профільних дисциплін та професійної підготовки психологів, практика їх навчання у вищих технічних навчальних закладах, вказує на недооцінку формування професійних якостей майбутніх психологів технічної сфери у процесі навчання.

Педагогічні аспекти проблеми підготовки психологів для різних видів професійної діяльності висвітлювалися в працях В.А.Кан-Каліка, А.И.Капської, Л.В.Кондратової. Ю.М.Кулюткіна, А.В.Мудрика та ін.; психологічні - Г.М.Андрєєвої, О.О.Бодальова. О.В.Киричука. Б.Ф.Ломова, Л.О.Петровської, Н.І. Пов'якель та ін.

Проведений аналіз джерельної бази дає можливість констатувати, що на теперішній час накопичено певний досвід із підготовки практичного психолога до відповідної професійної діяльності. Проте, залишається невизначеною проблема процесу підготовки майбутнього психолога для технічної сфери, відсутні науково обґрунтовані рекомендації щодо ефективного здійснення означеного процесу. Так, тематичні плани підготовки психологів для технічної галузі принципово відрізняються від планів підготовки психологів для інших галузей народного господарства. Логічним було б очікувати появи в цих планах нових спеціальних предметів, таких як психологія діяльності у відповідній сфері, психологія роботи з льотним складом та диспетчерською службою, психологія технічної творчості, психологічна профілактика надзвичайних авіаційних ситуацій тощо, тобто центральним предметом в цьому переліку має стати психологія особистості – у різних своїх розділах (наприклад, теорія особистості, психологія проблемної особистості, психологія творчої особистості (акмеопсихологія) тощо).

Крім того, необхідність вивчення специфіки теоретико-методологічних основ підготовки практичних психологів для технічної сфери продиктована такими фундаментальними концептами розбудови сучасної освіти, як гуманізація й демократизація, національні, регіональні і глобальні тенденції освітніх трансформацій, філософські виміри сучасної освіти та її соціально-культурні фактори розвитку; моделі оновлення освітніх систем, інтеграційні і дезінтеграційні процеси в управлінських схемах освіти; модернізація цілей, структури і змісту психологічної освіти; нові дидактичні концепції і прогрес освіти; стандартизація й диференціація цілей її структури, модернізація змісту навчальних програм; формування ідеології неперервної освіти як глобально регіональної стратегії розвитку освітніх систем у координатах способу буття людини в світі.

Принципово новим, поряд із плюралізацією і багатовекторністю освітянських процесів, є активізація тенденцій, спрямованих на нові інформаційні технології навчання, що сприятимуть систематизації й урізноманітненню підготовки майбутніх психологів технічної сфери.

Таким чином, актуальність і доцільність дослідження зумовлюються необхідністю узагальнення основних психолого-педагогічних результатів (теоретичних та емпіричних) підготовки психологів для технічних галузей, що не було дотепер в Україні предметом спеціального дослідження сучасної педагогічної психології.

Об 'єктом дослідження є процес професійного становлення майбутніх практичних психологів для технічній галузі.

Предметом дослідження є психолого-педагогічні умови формування професійних якостей майбутнього практичного психолога до професійної діяльності в процесі навчання у ВТНЗ.

Мета дослідження – розробити, теоретично обґрунтувати та експериментально перевірити модель психолого-педагогічної підготовки практичного психолога до професійної діяльності; визначити критерії готовності майбутнього психолога до професійної діяльності в технічній галузі; розробити науково обґрунтовані методичні рекомендації для професорсько-викладацького складу закладів вищої технічної освіти щодо організації психолого-педагогічної підготовки практичних психологів на основі оновленого місту, відбору форм, методів і засобів навчання.

Концептуальні ідеї дослідження. Загальнотеоретичною базою дослідження є психолого-педагогічні концепції про сутність та шляхи підготовки практичних психологів технічної галузі суверенної України; філософські положення про оптимальність суб’єкт-суб'єктних відносин в процесі професійної діяльності; положення щодо провідної ролі діяльності та методологічних принципів системного підходу по формуванню професійних якостей особистості; концепції розвивальної взаємодії та діяльнісного підходу до формування психологічної культури.

Відповідність підготовки студентів до засвоєння змісту та функцій професійної діяльності в технічній сфері сприятиме успішній підготовці конкурентоспроможного, творчого психолога-професіонала, здатного забезпечити формування та виховання високоморальної особистості, спроможного адаптуватися до постійних змін у суспільстві, здатного вирішувати соціально-психологічні проблеми у професійній діяльності.

Особливості підготовки практичного психолога для технічної галузі зумовлюються такими чинниками як зміна ціннісних орієнтацій та моральних ідеалів, переходом до ринкових відносин, необхідністю посилення національної професійної культури в поєднанні з підготовкою щодо інтеграції України до світового культурного простіру.

Гіпотеза дослідження ґрунтується на припущенні, що ефективність формування професійних якостей практичних психологів технічної сфери підвищується, якщо при навчанні у ВТНЗ, орієнтуватися на інтегральну готовність майбутніх спеціалістів до професійної діяльності на основі врахування особливостей функцій професійного спілкування; критеріїв та показників сформованості професійних якостей; упорядкування методичного забезпечення навчання з використанням принципів професійного спрямування; єдності особистісного та професійного розвитку, рольової організації навчального процесу.

Дослідження сформованої гіпотези можливе за умов створення відкритої динамічної самоорганізуючої та самоудосконалюючої системи навчання, що включає:

розробку та впровадження в навчальний процес інтегративних навчальних курсів з модульною структурою їх побудови та рейтинговою оцінкою успішності засвоєння знань;

розробку інноваційних технологій, що сприятиме формуванню продуктивних знань, інтелектуальних умінь та навичок;

створення оптимального середовища для становлення, корекції та впровадження продуктивних способів, прийомів і стратегій міжособистісної взаємодії у суперечливих ситуаціях шляхом застосування активних соціально-психологічних форм організації навчальної діяльності.

Обґрунтування та перевірка гіпотези досягнення мети дослідження вимагали вирішення таких завдань;

проаналізувати стан досліджуваної проблеми в психолого-педагогічній теорії і практиці;

виявити, обгрунтувати й експериментально перевірити психолого-педагогічні умови ефективної підготовки практичного психолога з урахуванням особливостей професійної діяльності;

розробити модель психолого-педагогічної підготовки практичного психолога;

теоретично обґрунтувати педагогічні умови, визначити критерії та показники рівнів сформованості готовності майбутніх фахівців до професійної діяльності в технічній сфері;

оновити зміст, здійснити відбір ефективних форм, методів і засобів психолого- педагогічної підготовки майбутніх практичних психологів до професійної діяльності в авіаційній сфері.

Методи дослідження. На різних етапах дослідницької роботи було використано комплекс взаємодоповнюючих методів, а саме:

Метод теоретичного пошуку – аналіз філософської, соціально-психологічної та педагогічної літератури з метою виявлення провідних підходів до досліджуваної проблеми; конвент-аналіз базовах понять дослідження; системно-ситуаційний аналіз; вивчення передового психолого-педагогічного досвіду; теоретико-структурне моделювання; синтез, абстрагування, класифікація, систематизація теоретичних та експериментальнох даних; порівняльний аналіз; методи диференціації за рівнем майстерності; узагальнення;

Емпіричні методи – вивчення результатів навчальної діяльності суб'єктів педагогічного процесу; методи масового збору інформації (бесіди, анкетування, опитування, тестування, самооцінки, експертної оцінки).

Наукова новизна і теоретичне значення дослідження полягає у тому, що в ньому вперше:

-	на основі аналізу функцій професійної діяльності, посадових обов'язків практичних психологів було виділено такі групи професійних якостей, як комунікативні, управлінські, фахові та особистісні;

-	визначено критерії оцінювання рівня сформованості професійних якостей: в сфері процесуально-результативних чинників (характер взаємодії у комунікативно- ділових ситуаціях різного типу, динаміка активності, творче використання теоретичних знань, частота звертань до викладача-психолога); емоційних реакцій (задоволення, натхнення, захоплення або ж байдужість, відстороненість, тривожність, безпосередність, впевненість тощо); часових параметрів (кількість часу, яку студент виділяє для навчання, тривалість вольового зусилля в процесі виконання навчальних завдань та виправленні помилок, швидкість реагування на репліку партнерів);

-	визначено показники сформовані професійних якостей: точність, аргументованість, логічність, повнота, оригінальність використання навчальних завдань в усіх видах мовленнєвої діяльності; комунікативна доцільність, якість і доступність викладу, переконливість, зацікавленість емоційним станом партнерів по спілкуванню, відсутність прагнення до домінування, упередженого ставлення, конформізму; прогностичність, емоційна стабільність, самокритичність;

-	науково обґрунтовано педагогічні умови, що забезпечують ефективність формування професійних якостей практичних психологів.

Практичне значення дослідження полягає в обґрунтуванні та експериментальній перевірці методики поетапного формування професійних якостей майбутніх психологів та впровадженні методичних рекомендацій щодо їх втілення в процесі навчання в Національному авіаційному університеті.

Таким чином, результати дослідження створюють необхідну передумову для розробки цілісної системи професійного становлення практичних психологів технічного профілю на основі структурування теоретичної підготовки таких видів тренінгів, які: 1) передбачають корекцію діалогічних бар’єрів на основі моделювання типових комунікативних ситуацій; 2) спрямовані на розвиток навичок дискусійного обговоренням з використанням прийомів активного слухання в процесі ведення діалогу; 3) спрямовані на розкриття соціокультурного компонента при навчанні; 4) використовують психокорекційний зміст.

Розроблену й втілену у практику систему тренінгів, спрямованих на підвищення якості професійної підготовки практичного психолога, а також методичні рекомендації щодо формування у практичних психологів технічної галузі професійних якостей можна використовувати в системі професійної підготовки фахівців різних галузей виробництва.

ЗМІСТ

ПЕРЕЛІК УМОВНИХ СКОРОЧЕНЬ………..……………………3

ВСТУП……….………………………………………………………..4

РОЗДІЛ І

ТЕОРЕТИКО-МЕТОДОЛОГІЧНІ ОСНОВИ ПРОФЕСІЙНОЇ ПІДГОТОВКИ ПРАКТИЧНИХ ПСИХОЛОГІВ У ТЕХНІЧНИХ УНІВЕРСИТЕТАХ ЯК ПЕДАГОГІЧНА ПРОБЛЕМА…………………………………………………………12

Концепти та орієнтири сучасної психологічної освіти…….12

Сутність особистісного орієнтиру в професійній підготовці практичних психологів…………………………………………...19

Теоретичні основи дослідження проблеми розвитку професійної індивідуальності практичного психолога у вітчизняній та зарубіжній психології…………………………....39	30

1.4 Принципи і підходи до розвитку професійної індивідуальності майбутнього практичного психолог………....52

1.5. Проблема активізації професійного самовизначення студентів - майбутніх практичних психологів……………….…69

Розділ II

СИНТЕТИЧНИЙ ПІДХІД ДО АДАПТИВНОЇ ЛОГІКО- СТРУКТУРОВАНОЇ МОДЕЛІ ПІДГОТОВКИ ПРАКТИЧНИХ ПСИХОЛОГІВ У ТЕХНІЧНИХ УНІВЕРСИТЕТАХ…………..75

2.1 Концептуальні параметри та методологічні позиції розвитку професійної індивідуальності студентів………………………...75

2.2 Соціально-динамічний аспект розвитку професійної індивідуальності у студентів…………………………………......84

2.3 Концепція підготовки психологів вищої кваліфікації………………………………………………………..93

Основні задачі і напрямки діяльності практичного психолога …………………………………………………………93

Науково-методичне забезпечення підготовки практичних психологів………………………………………………………..101

Загальна характеристика напряму 6.030103 «Практична психологія»……………………………………………………....106

2.4 Вимоги до рівня підготовки кадрів за напрямом 6.030103 «Практична психологія»……………………………………...…115

Зміст підготовки практичних психологів………………………………………………..….120

Проблеми формування професійних якостей практичних психологів у педагогічній теорії та практиц…. ……………....136

Розділ ІІІ

ТЕОРЕТИКО-МЕТОДОЛОГІЧНЕ ОБГРУНТУВАННЯ МОДЕЛІ ДІЯЛЬНОСТІ ТА ПСИХОГРАМИ ПРАКТИЧНОГО ПСИХОЛОГА У ВИЩИХ ТЕХНІЧНИХ НАВЧАЛЬНИХ ЗАКЛАДАХ…………………………………………………………147

3.1 Психологічна характеристика трудової діяльності та професій, як основа формування моделі професійної діяльності практичних психологів………………………………………….147

3.2 Моделі діяльності практичного психолога………………...159

ЗАГАЛЬНІ ВИСНОВКИ………………………………………….166

СПИСОК ВИКОРИСТАНИХ ДЖЕРЕЛ………………………..172