Тетяна Ільїна
м. Київ	

Метод проектів як основа формування продуктивних знань та інтегрованих  умінь у процесі професійної підготовки авіаційних психологів

У контексті сучасної особистісно-орієнтованої освітньої парадигми головним критерієм якості освіти є розвиток студента, як суб’єкта освітньої діяльності, тобто його мислення, творчі здібності, особистісні якості. Це, в свою чергу, вимагає від викладача знань тенденцій інноваційних змін, як структури  і змісту, так і педагогічних технологій в системі. 
Задачі, які ставить сьогодення, перед системою вищої освіти,  вимагають створення таких психолого-педагогічних умов, завдяки яким студент зможе проявити свої таланти, реалізувати свій творчий потенціал. На наш погляд,  таку можливість в процесі професійної підготовки майбутніх авіаційних психологів дає використання технологій особистісно-орієнтованого навчання, що вимагає від викладача уміння постійного удосконалення своїх знань, внесення у педагогічну та навчальну діяльність елементів творчості, використання інноваційних підходів до вирішення проблем, які виникають у навчальному процесі. Однією з продуктивних педагогічних технологій, яка, на наш погляд, дозволяє розвинути творчій підхід до виконання професійних завдань - є проективна технологія, основна мета якої полягає в активному включенні суб’єктів педагогічного процесу в освоєння нових форм людської діяльності на основі інтеграції фактичних знань та  рефлексії  діяльності, що дозволяє розвивати у студентів-психологів планетарне мислення щодо їх майбутньої професійної діяльності.
	Вивчаючи та аналізуючи теоретичний спадок педагогів, які вивчали це питання, у процесі педагогічної діяльності нами було адаптовано різні педагогічні прийоми інноваційної організації науково-дослідної роботи студентів, які були розроблені та використовувалися  як в аудиторній, так і в поза аудиторній діяльності студентів. 
Враховуючи особистісно-орієнтований підхід до навчання студентів-психологів та особливості методу проектування, було розроблено систему поетапної роботи над проектами, яка включає як форми діяльності викладача, так і студента: на відповідних етапах розробки проекту. В результаті проведеного дослідження, при урахуванні законів управління мисленнєво-мовленнєвою діяльністю, було сформовано  «Загальний алгоритм проектування», який відрізняється від існуючих  алгоритмів проектування тим, що вони, як правило, спрямовані або на організацію діяльності викладача (порядок дій з проектування педагогічного об’єкту), або пропонують етапи організації діяльності учнів. У запропонованому нами алгоритмі  описані дії, що спрямовані на самоорганізацію діяльності, як викладача, так і його дії по організації  самостійно-творчої діяльності студента у процесі розробки проекту. 
Загальний алгоритм проектування складається,  відповідно до етапів організації мисленнєво-мовленнєвої діяльності, з трьох етапів: І. Організаційно-проективного (підготовчо-організаційний етап, який розкриває дії викладача з підготовки до проведення проекту відповідно до концептуального закону, закону  моделювання  аудиторії,  стратегічного  та  тактичного  законів).           ІІ. Організаційно-технологічного (діяльнісний етап, який розкриває дії викладача з організації дослідницької діяльності студента (студентів) та дії студентів у ході цієї діяльності реалізуючи на даних етапах закони: концептуальний, моделювання аудиторії, стратегічний, тактичний, мовленнєвий та ефективної комунікації). ІІІ. Результуючо-корегуючого (заключний етап, який ґрунтується на умінні рефлексувати, аналізувати, оцінювати  діяльність свою та інших, а також якість та ефективність отриманого мисленнєво-мовленнєвого продукту, відповідно до системно-аналітичного закону).
Відповідно до цього алгоритму було розроблено та проведено декілька проектів з дисципліни «Педагогічна психологія», яка викладається студентам-психологам  4 курсу Гуманітарного інституту Національного авіаційного університету. У ході діяльності над проектом у студентів спостерігалася особистісна зацікавленість в отриманні нових знань; зник страх «поганої оцінки»; з’явилася позитивна мотивація до наукової діяльності.
Аналізуючи ці результати у ході проекту, можна зробити наступні висновки: використання методу проектів дозволило сформувати  у студентів деякі особистісні якості, які розвиваються лише у ході діяльності та не можуть бути засвоєні вербально, це: уміння працювати у колективі, брати відповідальність за вибір та прийняте рішення; коректно, об’єктивно та  ефективно аналізувати результати діяльності; підвищення рівня пізнавальної активності та, як слідство, рівня пізнавальної діяльності. Сформовані в результаті використання методу проектів уміння дозволяють поєднати їх з відповідними компетентностями.