Тетяна Ільїна
м. Київ	
  
Хмарні технології як інноваційна платформа при дистанційному управлінні самостійною роботою студента 

Аналізуючи основні чинники, які впливають на результативність освітнього процесу у вищій професійній школі України, зупинимося на тих тенденціях, що, на наш погляд, є визначальними у формуванні цих чинників при підготовці майбутніх фахівців економічної галузі, зокрема студентів-логістів, а саме:
-	самоцінність ідеї неперервної освіти, що вимагає формування у студента здатності конструювання механізму продукування міждисциплінарних знань та інтегрованих умінь;
-	скорочення аудиторного навантаження і, в той же час, реалізація алгоритму інноваційного проектування освітнього процесу, що сприятиме мотивації студента до самостійного навчання та саморозвитку;
-	зміщення центру тяжіння у навчально-виховному процесі ВТНЗ з пасивно-репродуктивного сприйняття інформації студентом на його активно-продуктивну особистісно-орієнтовану навчальну діяльність, яка розуміється нами як систематична, самостійна діяльність студента під керівництвом викладача.
Виходячи з основних нормативних документів, а саме, «Закону про вищу освіту України» та «Національної рамки кваліфікацій», самостійна, тобто особистісно-мотиваційна-орієнтована навчальна діяльність студента стає домінантою у сучасних умовах багаторівневої підготовки (початковий, бакалаврський, магістерський, освітньо-науковий, науковий рівні підготовки) майбутнього фахівця у системі вищої професійної освіти України.  Саме тому питання пропорційності між аудиторними та позааудиторними заняттями в системі самостійної роботи студентів (СРС), загальних принципів щодо організації, вибору форм і методів СРС, стає нагальним в процесі управління цим видом діяльності майбутніх фахівців з логістики.
Види СРС у відповідності до місця проведення, характеру та ступеня керівництва з боку викладача, традиційних способів контролю за її результатами, досить чітко та всебічно розглянуті у різноманітних наукових та науково-методичних роботах вітчизняних та зарубіжних дослідників. В той же час, на наш погляд, недостатньо дослідженою залишається проблема організації самостійної роботи студентів з використанням хмарних сервісів. Саме тому, в якості пілотного експерименту протягом 2014-2015 років  на І - ІІІ курсах ННГМІ, ННІМВ, ННІЕМ, ННІЗДН Національного авіаційного університету нами було впроваджено у навчальний процес форму дистанційного спілкування студентів із викладачем на основі листування через електронну пошту та обміну документами використовуючи хмарне сховище, яка показала позитивні результати в управлінні самостійною роботою студента. Так, із студентів, які прийняли участь у експерименті (415 осіб) - 96% (398 осіб), після використання цієї технології, в ході обговорення дали позитивні відгуки щодо її ефективності та комфортності для студента. 
Нижче наведено алгоритм управління самостійною роботою студентів на базі електронної пошти та інтегративного використання різних хмарних сховищ:
1.	Обговорення викладачем під час планової консультації або на занятті умов виконання студентом, вимог і критеріїв оцінки  індивідуального домашнього завдання, з відповідним обміном електронними адресами викладача та студента для дистанційного навчального співробітництва, як необхідної умови для використання даної інноваційної технології.
2.	Направлення (надсилання) на електрону адресу студента сформованого викладачем завдання для самостійної роботи разом із методичними рекомендаціями для її виконання, інформацією строків та умов представлення студентом самостійної роботи на електрону пошту викладача.
3.	Відправка в установлений термін студентом на пошту викладача виконаного домашнього завдання. При цьому, у разі перевищення максимального розміру файлу, який можна передати через електронну пошту, студент висилає ключ доступу на доступний йому сервіс хмарного сховища  (наприклад BOX, Dropbox тощо). 
Хоча дана педагогічна технологія для дистанційного управління самостійною роботою була сприйнята студентами позитивно, що підтверджено високими результатами на заліковій сесії, однак слід зауважити, що наразі були й мінуси, які, на наш погляд, були обумовлені новизною відповідної педагогічної технології, а саме:
•	обмеженість кількості перевірених робіт та недостатня якість перевірки робіт викладачем обумовлені великою затратою часу та сил у зв’язку з великою кількістю студентів на одного викладача;
•	ймовірність «загубити» листа під час листування (випадкове потрапляння листів до спаму, помилки при відправленні на електронну пошту тощо);
•	необхідність реєстрування викладачу на декількох додаткових хмарних сховищах, задля перевірки навіть однієї роботи, що обумовлено правилами користування цими сервісами.
Подальше вивчення досвіду ряду ВНЗ Європи та США, можливостей програмних продуктів Google apps для освіти, та Microsoft Office-365 для навчальних закладів  дозволяють зробити висновки, що ефективність організації дистанційного управління самостійною роботою студентів може бути реалізована за умов:
1. прийняття університетом та/або навчально-науковим інститутом таких інноваційних педагогічних технологій з використанням вище згаданих сервісів і дотримання правил користування ними;
2. створення ІТ адміністратором навчально-наукового інституту на початку семестру двох типів каталогів (тек) у хмарному сховищі, з яких перший міститиме методичні вказівки, матеріали до самостійного виконання домашнього завдання з доступом для всіх студентів групи та викладача дисципліни, що дозволить студентам задавати питання викладачу, з’ясовувати суперечності, що можуть виникнути під час виконання роботи; а другий - з окремим, індивідуальним доступом кожного студента та викладача, використовуватиметься для зберігання, перевірки та оцінки виконаної роботи, що дозволить ефективніше використовувати хмарне середовище як інноваційну технологію при дистанційному управлінні самостійною роботою студентів.